Skæbnemøde venter skibsfartens klimakamp
![](https://image.nordjyske.dk/users/nordjyske/images/87181892.jpg?t%5Bstrip%5D=true&t%5Bcrop%5D%5Bwidth%5D=2500&t%5Bcrop%5D%5Bheight%5D=1663&t%5Bcrop%5D%5Bx%5D=0&t%5Bcrop%5D%5By%5D=2&t%5Bresize%5D%5Bwidth%5D=660&t%5Bresize%5D%5Bheight%5D=439&accessToken=b0245dc368baf3e17bf7b7913836466dd7163e30cdd7b18aff1ece4820fdb818)
Når skibe sejler rundt på verdenshavene, udledes store mængder CO2, som ender i atmosfæren og bidrager til de hastigt stigende temperaturer.
Men nu skal der fart på omstillingen af en branche, som udleder stort set lige så meget CO2 som et land som Tyskland.
Mandag indledes et møde i FN's Søfartsorganisation (IMO), hvor der skal vedtages en ny klimastrategi for den internationale skibsfart.
Ifølge Anne H. Steffensen fra Danske Rederier er mødet enormt vigtigt:
- Dansk skibsfart har længe haft kursen mod klimaneutralitet (målet er 2050, red.). Nu skal resten af verden med, siger direktøren.
- Jeg er ret fortrøstningsfuld, fordi vi for første gang i lang tid har mange lande, som forstår, at hvis det skal ske i 2050, skal vi handle nu.
Søfarten står i dag for tre procent af den samlede globale udledning af drivhusgasser, og det ventes at stige.
Både fordi udledningen vokser, ligesom udledningerne andre steder ventes reduceret, hvilket øger skibsfartens andel af de samlede udledninger.
Det er dog ikke nok i sig selv, hvis der nu sættes mere ambitiøse mål.
En ny granskning af IMO fra universiteterne i København og Lund vidner om, at organisation ikke umiddelbart er gearet til omstillingen.
IMO er nemlig en relativt lille organisation med 300 mand, og der mangler mandskab - både numerisk, men også med den rette viden.
Bag granskningen står blandt andre Teis Hansen fra Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi på Københavns Universitet.
- IMO fokuserer mere på at regulere eksisterende teknologi end at prøve at støtte op om nye teknologier, der kan højne ambitionsniveauet.
- Der er ikke noget dårligt i at regulere de eksisterende, men når vi taler om en omstilling, så er vi nødt til at have begge dele med, siger han.
Derudover er der også usikkerhed om, hvilket mandat IMO har, ligesom der mangler konsensus blandt de 175 medlemslande.
Det gælder for eksempel spørgsmålet om en global CO2-afgift, som man fra dansk side bakker op om sammen med over 20 andre lande.
Danmark står på vegne af EU i spidsen for de forhandlinger, som ifølge minister for global udviklingspolitik Dan Jørgensen (S) er et vigtigt redskab:
- Sådan kan vi sikre, at der er et incitament til at gøre skibstransporten grøn, men også at der kan samles et provenu, som kan bruges på grønne tiltag, sagde han i sidste uge til Ritzau.
Det skete i forbindelse med et politisk møde i Frankrig om udviklingen af de finansielle institutioner.
Hvad pengene fra afgiften skal gå til, vides ikke, men ifølge ministeren kan en del gå til de lande, der er hårdt ramt af klimaforandringerne.
Hos Danske Rederier er man helt på linje med regeringen i spørgsmålet.
Foruden et mål om klimaneutralitet i 2050 og en CO2-afgift håber Danske Rederier også på, at der vedtages en såkaldt brændstofstandard.
Det skal gøre det muligt at se mængden af drivhusgasser i brændstofferne, ligesom der skal laves en tidslinje for, hvornår tingene træder i kraft.
- Det er det, vi går efter, og håbet er, at det kan falde på plads, siger direktør Anne H. Steffensen.
/ritzau/